Hat fehérvári iskola diákjai szavalták el a Himnuszt a Magyar Kultúra Napja alkalmából a Vörösmarty Színházban rendezett gálán, majd felhangzott Kodály Zoltán három vegyeskari műve, a zeneszerző születésének 135., halálának 50. évfordulójára emlékezve és bemutatták Szirtes Edina "Mókus" egyedülálló három tételes etno-szimfonikus művét is. A résztvevők egyperces néma felállással fejezték ki együttérzésüket az elhunytak hozzátartozóinak.
KÉPGALÉRIA
Több, mint 150 fehérvári diák, diákjai Kozáry Ferenc vezetésével, közösen szavalta el a Himnuszt, mialatt Maczkó Csaba videó-összeállítását lehetett látni a háttérben Fehérvárról. Az ünnepi műsorban, Kodály Zoltán születésének 135., halálának 50. évfordulóján, a magyar zenetörténet egyik legnagyobb alakjának művei csendültek fel az Alba Regia Vegyeskar és a Primavera Kórus előadásában, Kneifel Imre vezényletével, valamint Kiss Diána és Nagy Péter színművészek közreműködésével.
![](/_user/0/Image/0000000Gergo2017/januar/mknap/Kultura_Napja-0099.jpg)
Bemutatták Szirtes Edina "Mókus" egyedülálló három tételes etno-szimfonikus művét is, mely Vidróczki Márton, híres mátrai betyár életéről és haláláról szóló balladának a feldolgozása. A saját kompozíciójú alkotáshoz a közeli és távolabbi népek folklór kincsestára is alapul szolgált. A Fabula Rasa zenekar, a Szirtes vonósnégyesnek, valamint az Alba Regia Szimfonikus Zenekar és a Kasza Nándor Harsonakvartet előadásában hangzott fel a mű, Szirtes Edina Mókus, Szokolay Dongó Balázs, Cserta Balázs és Födő Sándor szólisták és Kelemen István színművész közreműködésével.
![](/_user/0/Image/0000000Gergo2017/januar/mknap/Kultura_Napja-0029.jpg)
Vargha Tamás honvédelmi államtitkár, Székesfehérvár országgyűlési képviselője köszöntőjében arról beszélt, milyen nehéz ma ünnepelni, milyen nehéz megszólalni. „ Ami minden évben ünnep, ma emlékezés. Ma a tragédia hatja át érzéseinket.”
Majd azzal folytatta, hogy 194 évvel ezelőtt, 1823. január 22-én tett pontot Kölcsey Ferenc a Hymnus sorainak végére. „A költő a török hódoltság, a 16. század protestáns prédikátorainak, énekmondóinak jeremiádjai, siralmas énekei nyomán az ország romlását, bűneit sorolja. Vallja, hogy Isten büntetése bűneiért sújtja a magyarságot, - de vallja azt is, hogy „megbűnhődte már e nép a múltat s jövendőt.” A magyar nép zivataros századaiból szól a Hymnus üzenete, de fél évezred bűntudatát is legyőzi az önbizalom, az élni akarás, a jövőbe vetett hit.”
Az esten dr. Cser-Palkovics András polgármester adta át a „Pro Cultura Albae Regiae” díjat, amit idén a Cserta család vehetett át.
Az est folyamán Székesfehérvár polgármestere, dr. Cser-Palkovics András átadta a „Pro Cultura Albae Regiae” díjat, amit idén Székesfehérvár Közgyűlése a város közéletében és művészeti világában játszott szerepéért a Cserta családnak adományozott. Az elismerést a családtagok közösen vették át. A család méltatása során elhangzott, hogy önzetlenséggel, elkötelezettséggel és igényességgel áll a jó ügyek mellé, így végez közösségi tevékenységet odaadó keresztényi szemlélettel, vállal fel tudatosan értékeket, legyen szó a munkáról, kulturális vagy szociális misszióról, a család közösségének erősítéséről. A Cserta család hatással bír Székesfehérvár zenei-művészeti és szociális közösségeinek, családjainak az életére, tevékenységeikben a mindenkori emberi kvalitás és az alázat jelenik meg.
A Cserta család
Csertáné Bohn Judit a család lelke, higgadt, derűs és mindig bizakodó logisztikusa, a RÉV Szenvedélybeteg-segítő Szolgálatot vezette hittel, szakmaisággal, szeretettel; Fejér Megyei Prima-díjas mentálhigiénikus. A mai napig végez karitatív tevékenységet, vesz részt közösségfejlesztő kulturális programokon, családokat segít.
A mérnök Cserta Gábort a város irodalmi estjein, történelmi programjain ismerhette meg a nagyközönség mint zenészt, gyakran egyik fiával, Balázzsal együtt fellépve. Az énekelt verseket, a Vörösmarty Társasággal szervezett közös rendezvényeket, a népzenei fellépéseket Székesfehérvár Pro Civitate Emlékéremmel ismerte el. A szülőföldhöz, Fejér megyéhez kapcsolódó versek megzenésítésével az életműveket őrzi az utókornak és teszi élővé az emlékezést, hirdetve a magyar identitást és zenélve azért, hogy a közösség összetartozását még erősebbé tegye. A zenekarok bármikor számíthatnak rá, ha akár tamburásra vagy harmonikásra van szükség egy előadásban.
Mind a négy gyermek életében nagy szerepet töltött be a zene, a tánc. Az elsőszülött Gábor fotográfus, honlapján a következő szavak szerepelnek hitvallásáról: Balaton, Vitorlázás, Tánc, Színház, Folklór… Az elismert alkotó néptáncpedagógus, egykor pedig maga is sok éven át-sok emlékezetes produkcióban szerepelt az Alba Regia Táncegyüttesben.
Judit óvónő, mentálhigiénét is tanult, két gyermek édesanyja, és az ő élete is összeforrt a néptánccal. Egykori táncosként máig csapattag maradt, az Alba Regia Táncegyesület óvodás csoportjait vezeti. Gáborral több évig tagjai voltak a Vörösmarty Színház tánckarának.
Balázs a fúvóshangszerek mestere, kreatív, inspiratív művész. Diplomát szerzett jazz-szaxofon szakon, majd a népi-fúvós tanszakot is elvégezte, népzenei munkásságáért Artisjus díjat kapott. Számos formációban zenél, sokoldalú a műfajok tekintetében, a népzenétől a klasszikus zenén keresztül a jazzig, ami a művészi rátermettség és tehetség mellett a közösségben alkotás mindig megújulni tudó képességéről is sokat elmond. A színpadi fellépések mellett tudását pedagógusként is átörökíti.
Kata üzleti főiskolát végzett, egy gyermeke van, és a családi hagyományokat folytatva ő is elkötelezett a népi hagyományok továbbörökítésének ügyéért. A tánc mellett a Bakony Népzenei Együttes egykori tagjaként komoly népzenei tevékenységet tudhat magáénak. |